Pranešama, kad prasidėjo dvi dienas truksianti vidutinio stiprumo magnetinė audra. Nors ji ir nesukels didžiulio pavojaus daugeliui žmonių, vis tik reikėtų pasisaugoti tiems, kurie skundžiasi jautresne sveikata. Sužinokite, kaip galite pasirūpinti savo gerove.
Meteoagent.com informuoja, kad šiandien ir rytoj bus jaučiama vidutinio stiprumo magnetinė audra. Jos stiprumas sieks 4 balus pagal K indeksą
Kita artimiausia magnetinė audra numatoma rugpjūčio 20 dieną. Ji taip pat vertinama kaip vidutinio stiprumo. Laimei, tokio stiprumo magnetinės audros nesudaro itin didelio pavojaus žmonių sveikatai, tačiau, jeigu esate jautresni aplinkai, verčiau pasirūpinkite savimi iš anksto.
Kaip tą galite padaryti, sužinosite straipsnio apačioje.
Magnetinė audra, kas tai?
Kaip anksčiau tv3.lt tinklalaidėje „Sveikatos DNR“ pasakojo šeimos gydytojas Irmantas Aleksa, magnetinės audros – tai saulės magnetinio lauko aktyvumo padidėjimas. Saulė išskiria daugiau magnetinės energijos, kuri gali veikti visą saulės sistemą, o kadangi žemė nėra taip toli nuo saulės, todėl poveikis iš tiesų juntamas.
„Jeigu balai siekia 3, tai saulės magnetinis laukas yra normalus, jeigu 4-5, tai yra jau riba, o jeigu skaičiai didesni, reikėtų sunerimti. Paprastai žmonės ateina vedini psichogeninių skundų, padidėjusiu kraujospūdžiu, galvos skausmų ir paūmėjusios migrenos“, – aiškino jis.
I. Aleksos teigimu, magnetinės audros dažniausiai paveikia kraujagysles – jos susitraukinėja, atsipalaiduoja, jose jaučiama padidėjusi įtampa: „Tai gali būti siejama su stresu, nervingumu, didėja kraujospūdis.“
„Aš visada rekomenduoju stebėti savo būklę prieš audrą, per ją ir po įvykio. Būklę būtina prižiūrėti ne vien saulės magnetinių audrų metu. Vis tik pastebime, kad pacientams tikrai atsiranda prieširdžių virpėjimai. Juo visada būtina reaguoti, kreiptis į gydymo įstaigą“, – taip pat priduria jis.
Kaip apsisaugoti?
Nors dar nėra pakankamai ištirta, koks iš tiesų yra magnetinės audros poveikis žmogaus organizmui, mokslininkai, visgi, pataria apsidrausti ir laikytis kelių taisyklių.
1. Mažiau valgykite greito, riebaus, kepto, sūraus ir aštraus maisto. Vietoje jų rinkitės valgyti daugiau vaisių ir daržovių.
2. Dažniau mankštinkitės arba bent jau daugiau vaikščiokite. Reguliariai vėdinkite savo kambarį.
3. Atsisakykite kavos, cigarečių ir alkoholio. Gerkite daugiau žolelių ir žaliosios arbatos.
4. Jei įmanoma, stenkitės mažiau stresuoti. Pašalinkite pagrindinius streso šaltinius savo gyvenime. Stenkitės eiti miegoti tuo pačiu paros metu.