Antradienį Seimas po pateikimo pritarė kitų metų Valstybinio socialinio draudimo arba „Sodros“ biudžeto ir jį lydinčių teisės aktų projektams. Juose numatomas senatvės ir kitų pensijų, taip pat įvairių išmokų didinimui.
Planuojama, kad kitais metais „Sodra“ iš darbuotojų ir darbdavių surinks daugiau kaip 7,6 mlrd. eurų įmokų, o išmokės kiek daugiau nei 7 mlrd. eurų pensijų ir kitų išmokų.
Numatoma, kad kitąmet pinigų bus surinkta 577 mln. daugiau, nei išleista. Šis perteklius bus laikomas kaupiamame rezerve.
Jame jaus bus sukaupta daugiau kaip 3 mlrd. eurų. Šie pinigai būtų naudojami tuo atveju, jeigu Lietuvą ištiktų ekonominė krizė ir surenkamų pinigų neužtektų mokėti pensijoms ir kitoms išmokoms.
Nuo kitų metų pradžios vidutinė senatvės pensija Lietuvoje bendrai didės 12,2 proc. arba 66 eurais – nuo dabartinių 539 eurų iki 605 eurų.
Tiems gyventojams, kurie yra sukaupę būtinąjį stažą, vidutinė senatvės pensija augs kiek daugiau – 70 eurų. T.y. nuo dabartinių 574 eurų iki 644 eurų.
Be to, numatoma kiek padidinti našlių pensijas ir vienišo asmens išmokas. Nuo kitų metų pradžios jos kils 9,57 proc. arba 3,34 euro – nuo dabar mokamų 34,89 euro iki 38,23 euro.
Pačios mažiausios pensijos, mokamos minimalaus socialinio draudimo stažo neturintiems senatvės pensininkams, turėtų ūgtelėti 7 proc. arba 13 eurų – nuo 184 eurų iki 197 eurų.
Skaičiuojama, kad nuo 2020 m., kai pradėjo darbą ši valdančioji dauguma, iki 2024 m., kai bus renkamas naujas Seimas, vidutinė senatvės pensija Lietuvoje bus padidėjusi 229 eurais.
Iš viso senatvės pensijas gauna 616 tūkst. gyventojų. Jos mokamos iš pinigų, kuriuos, kaip socialinio draudimo įmokas, „Sodra“ surenka iš maždaug 1,4 mln. dabartinių darbuotojų.
Ministerija žada, kad kitais metais vidutinės pensijos ir vidutinio darbo užmokesčio santykis arba pajamų pakeitimo norma, parodanti, kokių pajamų tikėtis vietoje atlyginimo gaunant pensiją, bus 43,4 proc.
Beje, pagal kai kuriuos rodiklius lietuviškos pensijos šiuo metu yra mažiausios visoje Europos Sąjungoje.
Valstybinės pensijos, kurios mokamos nepriklausomai nuo to, ar žmogus gauna paprastą senatvės pensiją, kitais metais turėtų didėti 5,95 proc., skaičiuoja ministerija.
Tuo metu vaiko pinigai turėtų didėti 12,2 proc. arba 10,5 euro – nuo dabartinių 85,75 euro iki 96,25 euro per mėnesį.
Vienkartinė išmoka vaikui gimus turėtų kilti 66 eurais – nuo 539 eurų iki 605 eurų.
Dabar įstatymų projektai bus svarstomi komitetuose, o vėliau grįš į plenarinių posėdžių salę.
Jie įsigalios, kai savo parašu projektus patvirtins prezidentas.