Valstybinės maisto ir veterinarijos tarnybos (VMVT) specialistai įspėja medžiotojus – įsidėmėkite, kad šiose teritorijose medžioti nerekomenduojama, nes jau 10 metų lapkričio, gruodžio ir sausio mėnesiais yra stebimas padidėjęs afrikinio kiaulių maro atvejų nustatymas šernuose.
Socialiniuose tinkluose VMVT pasidalino įspėjimu, kad prasidėjus medžioklei varant, kurios sezonas tęsis iki 2024 m. sausio 31 d., medžiotojai raginami nemedžioti afrikiniu kiaulių maru (AKM) užkrėstose teritorijose.
Įspėja nemedžioti šiose teritorijose
Pastebima, kad prasidėjus medžioklei su varovais, afrikinis kiaulių maras plinta aktyviau, todėl specialistai paaiškino, kur medžioti nerekomenduojama:
„Šiemet AKM aktyviau plinta Palangos, Klaipėdos savivaldybėse, virusas vėl nustatomas ir šiaurinėje Lietuvos dalyje. Manoma, kad tai gali būti susiję su AKM nustatymu Latvijos Respublikos teritorijoje.“
Medžiotojai raginami užkrėstose teritorijose nevykdyti medžioklių varant, kad užsikrėtę šernai nebūtų išvaikomi į neužkrėstą teritoriją, neplatintų virusų. Taip pat prašoma atsakingai laikytis afrikinio kiaulių maro prevencijos rekomendacijų:
– Jei medžioklės varant vis dėl to organizuojamos užkrėstuose medžioklės plotų vienetuose ir šalia jų, rekomenduojama medžiojant varant nenaudoti palaidų šunų, o jei šunys vis vien yra naudojami – nepaleisti jų nuo pavadžių, kad kuo mažiau būtų vaikomi šernai ir jų judėjimo plotas būtų kuo mažesnis.
– Radus šernų gaišenas informuoti bendruoju pagalbos telefonu 112 ar VMVT telefonu 1879. Gaišenos radimo vietą pažymėti bei nustatyti radimo vietos koordinates. Už kiekvieną šerno gaišeną, apie kurią pranešama ir nurodoma jos radimo vieta VMVT moka 30 eurų išmoką.
– Griežtai laikytis biologinio saugumo reikalavimų. Žvėris doroti tik klubo, būrelio įrengtose ir VMVT patvirtintose pirminio dorojimo aikštelėse ar patalpose. Atliekas sunaikinti tik tam skirtose sandariose atliekų duobėse. Tinkamai nesunaikinus žvėrienos išdorojimo atliekų, gali būti platinimas afrikinio kiaulių maro virusas ir trichineliozės susirgimas.
Į pirminio dorojimo aikšteles ar patalpas turi patekti kuo mažiau žmonių, tik tie, kurie atlieka dorojimo darbus. Vengti šunų patekimo į dorojimo patalpas. Po atlikto sumedžioto šerno išdorojimo, sutvarkyti patalpas, inventorių, nuplauti ir dezinfekuoti, rūbus ir avalynę naudotą medžioklės metu gerai išplauti.
Avalynė dažnai būna sutepta krauju, žvėries kūno skysčiais, paduose gali likti dorojimo atliekų, mėsos, riebalų, plėvių, todėl, visada išeinant iš išdorojimo vietos, avalynė privalo būti atidžiai nuplauta ir dezinfekuota, dorojimo metu suteršti rūbai – išskalbti. VMVT rekomenduoja žvėries dorojimo metu naudoti plaunamas, dezinfekuojamas ar vienkartines prijuostes, rankogalius.
– VMVT primena, kad visi sumedžioti šernai privalo būti ištirti dėl afrikinio kiaulių maro ir trichineliozės.