Pastaraisiais mėnesiais itin patogeniškas paukščių gripas H5N1 virusas pirmą kartą paplito JAV galvijų bandose. Perdavimas iš karvės karvei yra naujausias pasaulinio protrūkio, kuris prasidėjo, kai virusas vėl pasirodė Europoje 2020 m., paūmėjimas. Nuo to laiko jis pražudė dešimtis milijonų paukščių ir daugiau kaip 40 tūkst. jūrų liūtų bei ruonių Pietų Amerikoje, skelbia portalas „Business Insider“.
Balandžio 18 d. Pasaulio sveikatos organizacijos vyriausiasis mokslininkas Jeremy‘is Farraras pavadino tai „gyvūnų pandemija“. Maisto prekių parduotuvių piene aptikti genetiniai viruso fragmentai rodo, kad galvijų ligos protrūkis yra labiau paplitęs, nei manė pareigūnai, pranešė „The Washington Post“.
Ekspertai laikraščiui sakė, kad gerti pasterizuotą pieną tikriausiai vis dar saugu. Maisto ir vaistų administracijos duomenimis, pasterizavimas deaktyvuoja ligų sukėlėjus, tarp jų tikriausiai ir H5N1. Tačiau jokiais tyrimais nebuvo konkrečiai patikrinta, ar pasterizuojant pieną deaktyvuojamas H5N1. Kaip rašo „New York Times“, FDA (Maisto ir vaistų administracija) šiuo metu tai tiria.
Ateityje virusas gali pradėti plisti ir tarp žmonių
Po sąlyčio su pieniniais galvijais vieno žmogaus Teksase viruso tyrimo rezultatai buvo teigiami. JAV Ligų kontrolės ir prevencijos centro duomenimis, vienintelis šio asmens simptomas buvo akių paraudimas.
Nėra žinoma, kad virusas būtų perduotas iš žmogaus žmogui. Vis dėlto ateityje dėl mutacijos virusas gali lengviau plisti ir tarp žmonių – tai kelia „didelį susirūpinimą“ mokslininkui J. Farrarui.
![](https://siandien.net/wp-content/uploads/2024/05/3e61e934af2a9e166123bc07519737c6.jpg)
Daktarui Jerome’ui Adamsui, buvusiam JAV vyriausiajam chirurgui ir Purdue universiteto sveikatos lygybės direktoriui, kyla „deja vu“ jausmas.
„Jei virusas ir toliau plis tarp gyvūnų, tai galiausiai sukels problemų žmonėms – arba dėl to, kad neturėsime maisto, nes teks pradėti naikinti bandas, arba dėl to, kad jis pradės plisti tarp žmonių, – „Business Insider“ sakė J. Adamsas, dirbęs buvusio prezidento Donaldo Trumpo laikais ir buvęs pirminėje administracijos COVID-19 darbo grupėje. – Kuo labiau jis dauginasi, tuo daugiau galimybių mutuoti“.
Nors jis sutinka su Ligų kontrolės ir prevencijos centrų (CDC) vertinimu, kad dabartinė rizika žmonėms yra maža, J. Adamsas baiminasi, kad JAV kartoja daugybę klaidų, kurias padarė COVID-19 ligos pradžioje.
Silpnas pranešimų pateikimas be aiškių lyderių
Kas atsakingas už gyvūnų pandemiją JAV? CDC? JAV žemės ūkio departamentas? FDA?
Atsakymas – visi. Ši decentralizuota atsakomybė gali būti priežastis, kodėl iki šiol nebuvo plačiai paplitusių ir aiškių pranešimų visuomenei.
J. Adamsas sako, kad nieko nekeitė savo mityboje, nes pasterizacija ir tinkama maisto gaminimo procedūra turėtų sunaikinti bet kokį gyvą virusą. Tačiau jis nėra tikras, ar visi suprato šią žinią.
Jis palygino tai su COVID-19 vakcinų kūrimu, kai žmonės nepasitikėjo procesu, kuris buvo nežinomas.
„Visuomenei reikia gerų ir nuoseklių Baltųjų rūmų, JAV žemės ūkio departamento komunikacijos priemonių, kurios padėtų juos nuraminti dėl proceso, užtikrinančio jų saugumą“, – sakė J. Adamsas.
„Didžiausia rizika kyla ne vartotojams, o žemės ūkio darbuotojams ir visiems, kurie artimai ar ilgai susiduria su viščiukais ar galvijais. Būtent šioms grupėms dabar reikia griežtų ir tikslingų rekomendacijų“, – sakė vyriausiasis chirurgas.
Tirti tik sergančiuosius
Iki šiol Jungtinių Valstijų žemės ūkio departamentas (USDA) tikrino galvijų bandas tik tada, kai gyvulys susirgdavo. Tai reiškia, kad besimptomė plintanti liga gali būti nepastebėta.
„Gyvulys negali jums pasakyti: „Ei, šiandien jaučiuosi šiek tiek blogai“. Todėl jie tiesiog laukia, kol gyvulys nugriūva, pavargsta arba pasireiškia sunkūs simptomai, – sakė J. Adamsas. – Mums reikia tokios tyrimų strategijos, kuri būtų aktyvi ir leistų vykdyti tikrą priežiūrą, o ne reaktyvią“.
USDA žengė žingsnį į priekį ir nurodė, kad visos melžiamos karvės turi būti ištirtos dėl H5N1 prieš jas pervežant per valstijų sienas, o apie visus teigiamus tyrimų rezultatus turi būti pranešta.
Tą pačią dieną „New York Times“ apžvalgininkė Zeynep Tufekci pranešė, kad iki šiol USDA nevedė galvijų teigiamų tyrimų rezultatų apskaitos.
2019 m. pabaigoje ir 2020 m. pradžioje svarbiausia naujienų istorija buvo prezidento D. Trumpo apkalta, o vėliau ir išteisinimas. Dabar naujienose dominuoja kitas Trumpo teismo procesas.
Kaip ir 2020 m., šie metai yra rinkimų metai.
„Joe Bideno administracija, ypač Baltieji rūmai, neįtikėtinai tyliai kalbėjo apie šią paukščių gripo situaciją. Kodėl? Man atrodo, kad jie labai nenori įbauginti visuomenės ir ekonomikos rinkimų metais“, – sakė J. Adamsas.
Verslas prieš visuomenės sveikatą
Panašiai kaip COVID-19 ribojimai buvo pražūtingi restoranų ir viešbučių pramonei, taip ir paukščių gripo sustabdymas gali būti pražūtingas vištienos pramonei.
Paukščių gripo protrūkio gydymas yra visų vištų išžudymas. Dar prieš tai atlikus bandos tyrimus, gamyba gali sulėtėti.
„Matome tą pačią įtampą tarp verslo visuomenės sveikatos interesų“, – sakė J. Adamsas.
Be to, daugelis viščiukus ir galvijus prižiūrinčių darbuotojų yra imigrantai be dokumentų. Dėl to jie ir jų viršininkai gali vangiai kreiptis į valdžios institucijas dėl sergančių gyvūnų.
Ankstyvuoju COVID-19 pandemijos laikotarpiu apie ligas vangiai pranešdavo daugelis pažeidžiamų grupių, įskaitant migruojančius darbuotojus ir žmones, kurie neturėjo nedarbingumo atostogų.
„Man nerimą kelia tai, kad vis kartojame tas pačias klaidas, – sakė J. Adamsas. – Nes mes vis sutelkiame dėmesį į neteisingus dalykus, užuot sutelkę dėmesį į pagrindines priežastis“.